Urgentni centri v slovenskem zdravstvu – pregled stanja in predlogi izboljšav - Aleš Blinc; Vitka Vujanović; Hugon Možina; Uroš Tominc; Gregor Prosen; Matej Gajšek; Bojan Kostić; Boštjan Kersnič; Peter Golob; Miljenko Gaćeša; Darko Rajtman; Robert Carotta; et al. (Slovenian Medical Journal, 2026)
Urgentni centri (UC) so vstopna točka v zdravstveni sistem za bolnike z urgentnimi, življenje ogrožajočimi zdravstvenimi stanji, ki lahko brez ustreznega zdravljenja nepopravljivo okvarijo zdravje ali ogrozijo življenje bolnika. Število bolnikov, ki so obravnavani v večjih UC v Sloveniji, je zadnja leta doseglo vrh. Vse bolj problematično pa postaja trajanje sprejemanja bolnikov na bolniške oddelke, ki zaradi pomanjkanja osebja delujejo v zmanjšanem obsegu. V manjših UC število obravnav še vedno narašča. V vseh UC postaja vse težje zagotavljati delo urgentnih ekip zaradi pomanjkanja razpoložljivega medicinskega osebja. V UC pa se zadnja leta povečuje število obravnav bolnikov z akutnimi neurgentnimi stanji. Ker postajajo razmere za delo v UC vse težavnejše, se zmanjšuje zanimanje zdravstvenih delavcev za delo v UC in se ustvarja začarani krog, v katerem postajajo obravnave v UC vse daljše in za bolnike vse napornejše. Problematike UC se ni mogoče učinkovito lotevati le na ravni samih UC, saj so kot vezni člen med primarno in sekundarno oz. terciarno ravnijo zdravstvenega varstva neločljivo vpeti v delovanje celotnega zdravstvenega sistema. Za izboljšanje razmer v UC v prispevku predlagamo, kako (1.) omejiti priliv neurgentnih oz. neustrezno napotenih bolnikov v UC, (2.) izboljšati pogoje dela v UC in (3.) olajšati sprejemanje urgentnih bolnikov na bolniške oddelke po zaključeni obravnavi v UC. Odgovornost načrtovalcev zdravstvene politike oz. odločevalcev v zdravstvu je, da priporočene ukrepe izberejo in poskrbijo za njihovo udejanjanje. Za kvantitativno modeliranje učinka in stroškovne učinkovitosti posameznih ukrepov v zdravstvu predlagamo izdelavo digitalnega dvojčka slovenskega zdravstvenega sistema.