The influence of the trust in information sources and perceived irritability of epidemiological measures during the COVID-19 pandemic on attitudes toward vaccination in family medicine practices patients in Croatia - Vedrana Tudor Špalj; Martina Fišić Jurković; Nina Bašić Marković; Ana Lesac Brzić; Tina Zavidić; Ines Diminić Lisica (Medicina Fluminensis, 2026)
Cilj: Analizirati kako su izvori informacija i doživljaj iritantnosti epidemioloških mjera tijekom pandemije COVID-19 utjecali na stavove o cijepljenju protiv virusa SARS-CoV-2. Ispitanici i metode: Uzorak su činila 184 ispitanika - pacijenti ordinacija obiteljske medicine iz Rijeke u dobi od 18 do 87 godina (medijan 48 godina; 50 % žena). Podatci su prikupljeni strukturiranim upitnikom koji su ispitanici samostalno ispunjavali. Prediktori stavova o cijepljenju analizirani su multiplom regresijom. Rezultati: Osobe višeg stupnja obrazovanja više su vjerovale javnopolitičkim izvorima informacija o cijepljenju protiv virusa SARS-CoV-2 (poput medija, kriznog stožera i Ministarstva zdravstva) i zdravstvenim profesionalcima (liječnicima obiteljske medicine i Zavoda za javno zdravstvo, stručnim člancima i rezultatima istraživanja) nego niže obrazovani (p ≤ 0,012). Kronični su bolesnici više od nekroničnih vjerovali zdravstvenim profesionalcima kao izvorima informacija (p = 0,021). Povjerenje u izvore informacija nije ovisilo o spolu, ali je bilo više kod osoba iznad 50 godina nego kod mlađih (p ≤ 0,022). Odluka o cijepljenju te povjerenje u sigurnost i učinkovitost cjepiva bili su neznatno više povezani s povjerenjem u javnopolitičke izvore (r = 0,370-0,478; p < 0,001) nego u zdravstvene profesionalce (r = 0,342-0,449; p < 0,001). Ograničavanje kretanja između županija bila je najviše iritantna, a održavanje fizičke udaljenosti najmanje iritantna epidemiološka mjera. U regresijskom modelu odrednice višeg povjerenja u učinkovitost cjepiva protiv virusa SARS-CoV-2 bile su viša dob, muški spol, prethodna nezaraženost, veće povjerenje u informacije zdravstvenih profesionalaca te manja iritiranost epidemiološkim mjerama (svi statistički značajni p ≤ 0,040), uz kontrolu razine obrazovanja, postojanja kronične bolesti, anksioznosti te povjerenja u javnopolitičke i alternativne izvore informacija. Zaključak: Odluka o cijepljenju protiv bolesti COVID-19 podjednako je bila povezana s povjerenjem u javnopolitičke izvore i u zdravstvene profesionalce. U učinkovitost cjepiva više su vjerovali stariji, muškarci, nezaraženi, koji su vjerovali informacijama zdravstvenih profesionalaca te bili manje iritirani epidemiološkim mjerama.